LAUTERBORNI LOSSI EES seisab autori abimees Bodo Bost.Foto: Tarmo Pikner
Ajades vabadussõjalaste liidri ja kultuspoliitiku Artur Sirgu jalajälgi Luksemburgi suurhertsogiriigis, jõudsin järjega Lauterborni lossi, mis asub Echternachi väikelinna külje all. Echternach on teatavasti linn, kus Sirk veetis oma elu viimased 40 päeva ja kus ta eluküünal kustus.
Kohalike teadjameeste abiga selgus, et samal ajal elas Lauterborni lossis Eesti päritolu parun de la Harpe ja nii tekkis hüpotees — kas mitte kaks eesti meest ei kohtunud omavahel? Seni pole nende kokkupuutepunkte veel tuvastatud, kuid lootus pole kadunud. Seevastu on lahti rullunud parunihärra Harpe´i värvikas elu, millest tuleb allpool juttu. Minu headeks abimeesteks selle loo päevavalgele toomisel on Luksemburgi ülikooli emeriitprofessor Frank Wilhelm ja Luksemburgi peapiiskopi meediajuht Bodo Bost.
Parun Marcel de la Harpe
Foto: Internet
Kuigi Marcel-Felix de la Harpe on baltisakslane, voolab tema suguvõsas eestlaste verd. Nii on baltisakslaste registri andmetel Harpe Adelsgeschlecht’is meid huvitava parun de la Harpe'i vanavanemate seas nimesid Selma, Hilda, Ewald, Rita. Marcel de la Harpe’i isa Hermann August-Alexander von Harpe sündis Virumaal Väike-Maarja kihelkonnas Äntu mõisas (praegu tegeldakse seal kanakasvatusega). Marcel de la Harpe’i ema on paruness Alexandra Pilar von Pilchau. Kuna vanemad kolisid Šveitsi, sündis Marcel 1906. aastal Genfis ja ta maeti Lauterborni lossi kabelisse 1980. aastal.
LAUTERBORNI LOSSI KABEL, kuhu on maetud de la Harpe.Foto: Frank Wilhelm