Kolm aastat tagasi jõudis Pähklast tarbijateni 32 tonni vikerforelli ja sellest valmistatud tooteid. 2018. aastal oli toodangu maht kasvanud 45 tonnini, möödunud aastal realiseeris kalakasvandus aga juba 75 tonni roogitud, fileeritud, suitsutatud, maitsestatud ja pakendatud kala.
Taneli Leivati sõnul pole toodangu mahtu veel veerandi võrra suurendada kuigi keeruline.
Teadagi mõjutas möödunud aastal kalatoodete müüki ja tarbimist info listeeriabakterist, mis oli ajakirjanduse andmeil nakatanud ka mitut Eestimaa elanikku.
Kvaliteetne ja paras
“Meid see ei mõjutanud. Tõsi, hulgimüük küll mõnevõrra langes, aga erakliente tuli jällegi juurde. Kohapealne müük kasvas koguni neli korda. Jõulude eel seisid kalasõbrad siin väga pikas järjekorras. Eesti tarbijad on hakanud hindama puhtas keskkonnas kasvanud kala,” toonitas Leivat. “Meilt ostavad kala restoranid ja teised toitlustusettevõtted. Hulgiostjatest on meie usaldusväärsed koostööpartnerid Peetri Lõheäri ja Grossi Toidukaubad.”
Hulgiostjadki soovivad üha suuremaid koguseid: allikavees kasvatatud kala on kvaliteetne ja paraja suurusega.
“Pähklas me ka roogime, fileerime, suitsutame, soolame ja pakendame oma kala. Tahame tänavu müügimahtu 25 protsendi võrra suurendada. Selleks võtamegi uusi töötajaid juurde,” ütles Leivat.
Kalatöötleja põhitööks on kala rookimine, fileerimine, maitsestamine, suitsutamine, pakendamine, kauba väljastamine. Töö nõuab head füüsilist vastupidavust, keskendumisvõimet, järjepidevust ja rutiinitaluvust. Inimene peab olema kohusetundlik, täpne ja korrektne ning oskama meeskonnas tegutseda. Ametikohale kandideerijal peab olema ette näidata tervisetõend.
Kalakasvataja võtab veeproove, koristab tiike, söödab ja sorteerib kalu, suvel niidab ka muru ja trimmerdab. Kaladega toimetaja peab tundma kella ning seadmete juures läheb tarvis ka tehnilist taipu. Kõige selle vastu pakub ettevõte konkurentsivõimelist palka ja stabiilset sissetulekut.